28 вересня 2018 року в Інституті літератури ім. Т. Г. Шевченка НАН України відбувся всеукраїнський
віршознавчий семінар “Поетичні та віршознавчі заповіти Ігоря Качуровського”, приурочений до 100-річчя
поета. Це вже третій ...
У статті порушено проблему теоретичної (ре)концептуалізації травми в сучасних
літературознавчих, соціокультурних дослідженнях. Зокрема зосереджено увагу на питанні
вивчення рецепцій і наслідків психологічної і культурної ...
У статті аналізується феномен текстуалізації травми і зразки посттравматичного письма
в доробку Б. Шульца, Ж. Перека та Дж. Фоера. Зокрема досліджено риторику письма Бруно
Шульца, а також текстуальне втілення пам'яті у ...
Розгляд “Чотирьох шабель” Ю. Яновського крізь призму поетики візуальності відкриває
нові смислові грані цього репрезентативного для 1920-х років твору. Його візуальний простір
розширює історичний час до меж екзистенційного ...
У статті йдеться про творчість Олеся Гончара, осмислену крізь призму авторських спогадів.
Аналізуються погляди письменника на літературу загалом і власні твори зокрема. Зачеплено
питання зв'язку художньої творчості з ...
Стаття дає загальне уявлення про наукову роботу колективу Інституту літератури
ім. Т. Г. Шевченка НАН України на сучасному етапі. До уваги читачів: коротка історична довідка
про Інститут, інформація про основні завдання ...
У статті розкрито генетичні основи сучасного академічного літературознавства, репрезентованого
Інститутом літератури ім. Т. Г. Шевченка НАН України, складні шляхи його еволюції в першій
половині ХХ ст.
У статті йдеться про передумови виникнення української академічної гуманітаристики й
розвиток вітчизняного літературознавства в 1918 – 1920-і рр. До вагомих наукових здобутків
тогочасних літературознавців слід зарахувати ...